A hulladékgazdálkodás összetettségét mi sem bizonyítja jobban, mint az, hogy évente drágul a szemét elszállítása. Ám nem elég az illetéket beszedni, foglalkozni is kellene a hulladék összetett problémájával. Amikor 2016-ban csatlakoztunk a párizsi egyezményhez, sajnos önkormányzati szinten hiányzott a kellő kommunikáció, valamint az infrastrukturális fejlesztés és a stratégiai tervezés is.
Maga a hulladékgazdálkodás két részre bontható, ezzel általában mindenki tisztában van. Egyik részét a vegyes hulladék, másik részét pedig a szelektív hulladék gyűjtése alkotja. A nem szeparált hulladék, azaz a vegyes hulladék a hulladéklerakóba kerül.
A szeparált hulladék finanszírozása
A szeparált hulladék begyűjtését és elszállítását a csomagolások gyártói felelősségvállalási rendszerén (Organizácia zodpovednosti výrobcov – OZV) keresztül finanszírozzák az önkormányzatok. Ezek a szervezetek szerződéses viszonyban állnak a gyártókkal és a hulladék kibocsátóival, a hulladék elszállításáért felelős vállalatokkal és az újrahasznosító vállalatokkal. Ennek a rendszernek köszönhetően biztosított a hulladék újrahasznosításának átláthatósága.
A vállalkozói szektor kötelezettsége
A hulladéktermelő fizet elv alapján a hulladéktörvény 2015/79 – 52/11 a-f bekezdései kimondják, hogy minden gyártónak, kibocsátónak és vállalkozónak, mely csomagolást bocsát a piacra, szükséges regisztrálnia magát a csomagolások kibocsátóinak nyilvántartási rendszerébe. A rendszerbe regisztrálni a környezetvédelmi minisztérium weboldaláról letölthető dokumentummal lehet, mely itt érhető el.(A Fenntarthatóbb Felvidékért szervezet a vállalatok ezen kötelezettségeit is intézi – a szerk. megjegyzése).
![](https://felvidek.ma/wp-content/uploads/2017/02/élelmiszer.jpg)
Hogyan hat ez a rendszer az átlagemberre a mindennapokban?
A rendszerbe történő csatlakozás azért fontos, mivel minden nyilvántartásba került vállalat és vállalkozó köteles illetéket fizetni, melyből az OZV a szeparált hulladék elszállítását finanszírozza. Minden termék árába beleszámolják ezt az illetéket is, tehát szemétdíjat nem csak a községi hivatalokban és a városházán fizetünk, hanem az üzletben is minden megvásárolt csomagolt termék után.
A szeparált hulladék elszállításáért magánszemélyként nem fizetünk hulladékilletéket a városházán és a községi hivatalokban – tehát ez nem okozza a hulladék árának növekedését.
A hulladékelszállítási díj növekedése
A szemétilleték ránk eső részét annak alapján fizetjük, hogy az adott településen mekkora a szeparált hulladék aránya az összes keletkezett hulladékhoz képest. (A módszer, melynek alapján ez kiszámításra kerül, elérhető itt. Ezt úgy állapítják meg, hogy amikor a vegyes hulladékot elszállítja a hulladékgazdálkodó vállalat a házunk elől, mielőtt a hulladéklerakóba kerülne, lemérik a kiürítendő szemét mennyiségét egy speciális mérleggel (a begyűjtött szeparált hulladék mennyiségét is mérik). Az összesen keletkező hulladékról minden önkormányzatnak nyilvántartást kell vezetnie, melyet a járási hivatal környezetvédelmi osztályának is jelenteni kell. (A nyilvántartási ív elérhető itt.)
Tehát a szemétdíj attól függ, hogy mekkora a szeparált hulladék mennyisége. Minél kevesebb hulladék kerül a hulladéklerakóba, annál kevesebbet kell fizetni.
Nyitra megyében a szeparált hulladék mennyisége 36 százalék körül mozog. Ennek tonnánkénti díja 2021-től 23 euró, míg 2020-ban 13 euró volt. Ezt felfoghatjuk büntetési összegként is, aminek növekedéséért az önkormányzatok a lakossággal együtt kollektíven felelnek. Emellett a szemétdíjba beleszámítják a hulladékürítés árát is, amit a hulladékgazdálkodó szab meg a szabadkereskedelem elve alapján.
![](https://felvidek.ma/wp-content/uploads/2021/02/money-2724235_1280.jpg)
Konyhai hulladék
A vegyes hulladék 35-40 százalékát a biológiailag lebomló hulladék képezi. 2021-től a biológiailag lebomló hulladék kezelése minden önkormányzat számára kötelező, viszont egy kivételt hagytak az önkormányzatok számára, mellyel feltehetőleg nagy részük élni is fog. Amennyiben az adófizető lakosság 100 százalékával becsületbeli nyilatkozatot iratnak alá az önkormányzatok, abban az esetben nem szükséges a biológiailag lebomló hulladékot begyűjteniük, s kerti komposztálók osztására sem kötelezhetők.
Ott, ahol semmilyen információ nem áll rendelkezésre a biológiailag lebomló hulladékok sorsáról, azokon a településeken ez a megoldás várható.
Amennyiben a kommunális hulladékból kikerül a biológiailag lebomló hulladék, a hulladékelszállítási illeték jelentős csökkenésre számíthatunk az egyes települések lakosaiként.
A szeparált hulladékot összeöntik a vegyes hulladékkal – igaz vagy hamis?
A 2015/79-es hulladéktörvény 2021-től szabályozza a szelektált hulladék szennyezettségének maximális mértékét is, ami 35 százalék lehet. Amennyiben a szeparált, 1100 literes hulladékgyűjtő-edény szennyezettsége meghaladja a 35 százalékot, abban az esetben a hulladéktelepre kerül a szeparált hulladék.
![](https://felvidek.ma/wp-content/uploads/2017/11/nem_is_gondolnad_hogy_milyen_mereteket_olt_az_elelmiszerpazarlas_2.jpg)
Idén januárban megváltozott a hulladéktörvény
A minisztérium azt ígérte, hogy 2023-ig elhalasztják a hulladék biológiai stabilizációjának bevezetését, viszont január 26-án elfogadták az új hulladéktörvényt, aminek értelmében már az idei évtől szükséges a vegyes hulladék mechanikai-biológiai stabilizálása, kezelése.
Jelenleg erre szolgáló berendezések Szlovákia-szerte csak elvétve találhatóak. Ez minden veszélyes kommunális hulladék tonnánkénti lerakási árát nagy mértékben megnövelheti, amit a 2022-es hulladékdíj befizetésekor megérzi a pénztárcánk is. A törvény módosításáról önkormányzati vezetőként/polgármesterként itt olvashatnak.
A kötelezően kezelendő kommunális hulladékok jegyzéke határértékekkel itt.
Az új törvénymódosítás értelmében a szeparált biológiailag lebomló hulladékok sem kerülhetnek a hulladéklerakókba, tehát nem ajánlatos kihasználni azt a kiskaput, miszerint a lakossággal aláíratnak egy nyilatkozatot arról, hogy szeparálni fogja a biológiailag lebomló hulladékot, mivel ez önmagában magát a problémát nem oldja meg.
Amennyiben a lerakás után a kommunális hulladék széndioxid-kibocsátása 4 nap elteltével meghaladja a 10 mg O2/g értéket, szükség van a lerakott kommunális hulladék biológiai kezelésére. Ezen felül a veszélyes hulladékok emisszióit is korlátozza az új törvénymódosítás, erről itt olvashatnak.
(Források: Slov-lex)